Værgemål

til

Voksne

[kommune]

Værgemål til Voksne. Hvornår og Hvordan?

1. Formål og indledning

Formålet er at borgere og pårørende kan orientere sig om, hvilke muligheder der er for at få den hjælpe man har brug for ex. til økonomi eller til at varetage personlige interesser.

Lovgrundlag for værgemål:

Serviceloven § 82 vedr. Omsorgspligten

Værgemålsloven

Definition af værgemålloven:

Værgemålsloven er det formelle tilbud om hjælp til personer med manglende eller nedsat handleevne.

Ved handleevne forstås evnen til at varetage egne anliggender på en fornuftsmæssig måde og til at have den fornødne dømmekraft i en given situation. Det vil sige, at man kan overskue hvilke konsekvenser en handling har.

2. Hvad er en værge?

En værge er en repræsentant, der kan træde til og træffe beslutninger i tilfælde af, at en person over 18 år er ude af stand til at varetage egne anliggender. Der skal dog være et konkret behov for et værgemål.

3. Hvornår kan der være behov for en værge?

Der kan være behov for en værge ved dispositioner af juridisk karakter. Både økonomiske og personlige dispositioner af juridisk karakter kan give behov for en værge. Dette kan eksempelvis være, hvis pågældende:

Arver,og der skal træffes beslutninger i dødsboet

Har fast ejendom, der skal sælges

Har større formue, der skal forvaltes

Har behov for hjælp til at varetage kontakten med de sociale myndigheder

Har behov for hjælp til at klage over en afgørelse

Vil søge aktindsigt i sin sag

Skal ansøge om institutionsophold.

Eftersom en persons selvbestemmelsesret og integritet skal respekteres, må et værgemål efter værgemålslovens § 8 ikke være mere omfattende end nødvendigt. Hvis der ingen retlige beslutninger skal træffes, hvis pågældende har en mindre løbende indtægt, og der ingen formue er, er der ikke et behov for værgemål.

4. Hvem kan få en værge?

Hvis der er behov for det, kan der beskikkes en værge for en person, der lider af:

En svær psykisk lidelse

Svær demens

Udviklingshæmning

Alvorligt svækket helbred.

Det er en betingelse, at personen ikke kan tage vare på sine egne forhold, og det er en betingelse, at der er et behov for en værge.

Det betyder, at der ikke alene skal beskikkes en værge, fordi en person f.eks. er udviklingshæmmet eller dement. Værgebeskikkelsen skal også begrundes i et behov for en værge til bestemte forhold.

5. Hvem kan anmode om værgemål?

Følgende kan ansøge om at der beskikkes en værge for borgere med ophold i [kommune]:

Borgeren selv

Nære pårørende

Politimesteren

[kommune]

6. Hvem kan indsættes som værge?

Pårørende, venner eller anden person med tilknytning til den pågældende borger vil have mulighed for at blive indsat som værge.
Borgeren har ret til selv at frasige sig bestemte personer som sin værge. Såfremt der ikke er en af ovennævnte der ønsker at blive indsat som værge, er det muligt at få beskikket, ”ansætte” en af statsforvaltningens værger. (Dette vil borgeren som udgangspunkt selv skulle betale for )

Såfremt politimesteren, [kommune] er ansøger for en borger, vil denne myndighed også have mulighed for at henvise til en bestemt person til indsættelse som værge, eller begrunde hvorfor en bestemt person ikke vil være hensigtsmæssig at indsætte som værge.

7. Hvordan søges værgemål?

Familieretshuset træffer afgørelse om værgemål. Dette foregår efter værgemålslovens §§ 5 og 7. I sager hvor det findes betænkeligt, at Familieretshuset træffer afgørelse, herunder at den pågældende modsætter sig værgemålet, afgøres sagen af retten.

Familieretshusets afgørelse kan indbringes for Retten af de personer, der kan ansøge om værgemål jf. ovenfor. Afgørelse om iværksættelse af værgemål efter værgemålslovens § 6 træffes af retten i den retskreds, hvor den pågældende bor.

Hvis pårørende selv er i stand til at ansøge kan der ansøges via Familieretshusets hjemmeside: og det vil være muligt at benytte [kommune] til sparring.

Link til Familieretshuset.dk

Inden der opstartes en ansøgning om værgemål, er det vigtigt at alle andre muligheder er undersøgt.

Dette kan for eksempel være:

Bostøtte

Ydelsesafdelingen for administrationsordning

Kan pårørende være behjælpelige

Der skal være et konkret behov og alt andet skal være afprøvet inden der iværksættes ansøgning om værgemål.

8. Inddragelse af pårørende

Ifølge servicelovens § 82, stk. 2 skal kommunalbestyrelsen påse, om der er pårørende eller andre, der kan inddrages i varetagelsen af interesserne for en person med betydelig nedsat psykisk funktionsevne. Kommunalbestyrelsen skal være opmærksom på, om der er behov for at ansøge Familieretshuset om at beskikke en værge efter værgemålsloven. Pårørende kan for eksempel være en ægtefælle eller samlever, søskende, børn eller en nær ven.

Ifølge vejledningen til serviceloven er det i beslutningsprocessen, at pårørende skal inddrages. Den pårørende skal inddrages i tilrettelæggelsen af omsorgen for den pågældende. Pårørende og medarbejdere skal forsøge at nå frem til en fælles forståelse af borgerens behov. Pårørende har dermed ingen beslutningskompetence.

Personens selvbestemmelsesret og integritet skal respekteres.

9. Hvad indebærer det at være værge for en anden?

En værge skal varetage interesserne for den, som vedkommende er værge for. Han eller hun skal handle på den pågældendes vegne i de spørgsmål, som værgemålet omfatter. Det kan fx være økonomi.

Værgen skal sørge for, at indtægterne bruges til gavn for den person, der er under værgemål, og hvis der er formue, skal værgen sikre, at den bevares og giver et rimeligt udbytte.

Værgen har ikke ubegrænset adgang til at handle på vegne af den, som værgemålet omfatter. Nogle beslutninger skal Familieretshuset godkende.

Civilstyrelsens Værgevejledning om værgens rettigheder og pligter (pdf) (nyt vindue)

Jeg er værge – må jeg anvende den umyndiges NemID?

NemID er brugerens personlige digitale signatur. Et af kravene til NemID er, at indehaveren har enekontrol over sit NemID. Andre personer - som fx en værge - må altså ikke have adgang til at anvende signaturen.

Hvis en værge har brug for at agere på vegne af en umyndig person, skal værgen bruge sit eget NemID til at logge på den relevante tjenesteudbyder. Tjenesteudbyderen skal herefter give mulighed for at vælge, om værgen ønsker at agere på egne vegne eller på vegne af den umyndige person. Hvis værgen anvendte et NemID udstedt i den umyndiges navn, ville det ikke være klart for modtagerne, at det ikke var personen selv, der anvendte NemID.

10. Former for værgemål

Der findes flere former for værgemål efter værgemålslovens bestemmelser. For alle værgemål gælder det at, værgemålet ikke må være mere omfattende end nødvendigt, og at værgemålet skal ophæves, når der ikke længere er behov for det.

Den mest almindelige form for værgemål er værgemål efter værgemålslovens § 5, der angår bestemte personlige og/eller økonomiske forhold. Den person, der får beskikket en værge efter § 5, bevarer sin retlige handleevne, det vil sige retten til at træffe selvstændige økonomiske beslutninger, indgå bindende aftaler osv.

Hvis der er behov for, at en person også får frataget sin retlige handleevne, kan dette ske efter værgemålslovens § 6. Når den retlige handleevne fratages personen, kan personen ikke længere bestemme over sin formue eller indgå bindende aftaler.

Udover værgemål efter § 5 og § 6 kan der iværksættes et samværgemål efter værgemålslovens § 7, hvor værgen og den person, der får beskikket værgen, handler sammen.

Herudover kan der iværksættes et særligt værgemål efter værgemålslovens § 47, eller der kan beskikkes en midlertidig værge efter værgemålslovens § 49, eller der kan beskikkes en værge i forbindelse med dødsboskifte efter dødsboskifteloven.

10.1 Personlige og/eller økonomiske forhold - efter værgemålslovens § 5

Et værgemål efter § 5 kan enten vedrøre økonomiske forhold, personlige forhold eller begge dele. Værgemålet kan vedrøre bestemte eller alle personlige eller økonomiske forhold.

Værgens opgaver og pligt til at repræsentere den pågældende omfatter kun den / de opgaver, som er nævnt i Familieretshuset afgørelse om værgemålet. Værgen kan handle på egen hånd i sager om disse forhold. Det vil sige, at hvis værgemålet f.eks. vedrører administration af personens formue, er værgens opgave ikke også at administrere renterne af formuen eller personens eventuelle lønindtægt, medmindre dette også er nævnt i afgørelsen om værgemålet.

For personer, der bor i botilbud efter servicelovens bestemmelser, er værgemål efter § 5 om økonomiske forhold den mest anvendte form for værgemål.

Har beboeren formue, er det betryggende for både pårørende, medarbejdere i botilbuddet og beboeren, at der er en værge, som både har ret og pligt til at varetage beboerens økonomiske interesser. Hvis beboeren har formue på over 75.000 kr., skal formuen anbringes i en godkendt forvaltningsafdeling i et pengeinstitut.

I det almindelige daglige liv i botilbuddet hvor beboeren, som en del af opholdet i botilbuddet, skal købe ind, bruge lommepengebeløb, deltage i aktiviteter, holde ferie m.v. vil et værgemål ikke have betydning for beboeren. Beboeren bevarer sin personlige handleevne og retlige handleevne og kan handle som en selvstændig person.

Ægtefælle med behov for værge:

Bliver en anden person end ægtefællen udpeget som (økonomisk)værge, gælder reglerne - som udgangspunkt - om forvaltning, anbringelse, tilsyn og regnskabspligt ikke, ligesom der ikke skal indhentes godkendelse hos Familieretshuset til særlige dispositioner. Værgemålet administreres i disse tilfælde af værgen sammen med den ægtefælle, der ikke er under værgemål, og det forudsættes, at værgen og den raske ægtefælle kontrollerer hinanden. Ved denne form for værgemål undgår ægtefællen, at den syge ægtefælles del af den fælles formue skal udskilles og sættes ind på en forvaltningskonto (§33 stk.1).

Eksempler værgemålslovens § 5

Økonomiske værgemål: A’s mor er hendes økonomiske værge, da A har arvet 50.000 kr. fra sin mormor. I afgørelsen fra Familieretshuset står der, at værgemålet kun angår pengene, som A har arvet. A vil gerne bruge nogle af sine opsparede penge på at købe et nyt fjernsyn. Her skal A ikke have tilladelse fra moderen, da værgemålet kun angår arven fra mormoren, og det er i afgørelsen begrænset til dette. Det vil altså sige, at A selv råder over sine egne penge Personligt værgemål: B’s mor er hendes personlige værge. Hun undrer sig over, hvorfor B ikke længere skal hen i beskæftigelsestilbuddet. Da hun ikke mener, at det er i B’s interesse at være hjemme i botilbuddet hele dagen, og B gerne vil være i beskæftigelsestilbuddet, søger hun om aktindsigt hos forvaltningen for at undersøge, hvad der ligger bag beslutningen. I denne situation skal forvaltningen give B’s mor aktindsigt, da hun er hendes personlige værge og derfor repræsenterer hende i forhold til at varetage kontakten med de sociale myndigheder. Dog er det ikke alle sagsakter, der skal udleveres. Kun de akter der er behov for, for at moderen kan varetage B’s anliggender.

10.2 Fratagelse af retlig handleevne - efter værgemålslovens § 6

Hvis der er behov for at sikre forvaltningen af en persons formue og/eller indkomst eller forhindre, at der sker økonomisk udnyttelse af pågældende, kan der iværksættes et værgemål efter værgemålslovens § 6 i forbindelse med et økonomisk værgemål efter § 5.

Ved et værgemål efter § 6 får personen frataget sin retlige handleevne. Det vil sige, at den pågældende ikke kan råde over sin formue eller indgå bindende aftaler.

Personen er umyndig, og værgen handler i den pågældendes sted. Den umyndige kan ikke længere selv købe på kredit, sælge eller forære sine ejendele væk, optage lån, eller selv bestemme over sine indtægter.

Efter værgemålslovens bestemmelser er det ikke muligt at fratage en person den personlige handleevne. Den, der er under værgemål, bevarer derfor sin personlige handleevne, det vil sige, at pågældende stadig bestemmer over sine rent personlige forhold.

Det ligger derfor ikke under værgens opgaver eller rettigheder at træffe beslutning om den pågældendes personlige forhold, f.eks. hvor pågældende skal bo, klæde sig, arbejde, holde ferie m.v. Værgen har heller ikke mulighed for at give samtykke til, at den pågældende skal indlægges på hospital, modtage behandling o.l., hvis den pågældende modsætter sig det. For beboere i botilbud betyder det, at der i alle forhold skal handles ud fra de ønsker, som beboeren udtrykker om sine personlige forhold.

Hvis beboeren har arbejdsindtægter under opholdet i botilbuddet, kan den pågældende disponere frit over sine lønindtægter. Herudover handler værgen på beboerens vegne i forhold til alle andre midler, som beboeren har i form af formue, renteafkast, kontanthjælp, pension o.l. Ved et værgemål efter § 6 får personen tillige frataget både sin valgret og sin valgbarhed.

10.3 Samværgemål - efter værgemålslovens § 7

Ved et samværgemål efter værgemålslovens § 7 beskikkes en værge til den person, der har behov for hjælp til at administrere sin formue og/eller andre økonomiske anliggender. Værgen kan kun handle sammen med personen i sager vedrørende disse forhold og kan som følge heraf ikke handle på den pågældendes vegne alene.

Personer under samværgemål er myndige og beholder retten til selv at indgå bindende aftaler. Det er den person, der får beskikket en samværge, der selv indgiver anmodningen om værgemålet.

11. Hvem kontrollerer værgen?

Familieretshuset kontrollerer værgen. Omfatter værgemålet en formue over 75.000 kr., skal en forvaltningsafdeling administrere den. Det er nøje reguleret, hvordan midler omfattet af et værgemål kan investeres, og værgen skal have Familieretshusets godkendelse til at bruge af formuen samt til større dispositioner.

Værgen har pligt til at føre regnskab over de midler, værgen administrerer. Der er ingen speciel kontrol med en personlig værge.

Hvis en værge ikke varetager interesserne for personen under værgemål, kan enhver henvende sig til Familieretshuset og gøre dem opmærksom på problemet. Familieretshuset har herefter pligt til at undersøge værgens arbejde.

12. Betaling

Den, der er under værgemål, betaler værgens vederlag og nødvendige udlæg, hvis den pågældendes indtægt overstiger 174.300 kr. (i 2017). Hvis den del af indtægten, der overstiger 174.400 kr., ikke kan dække værgens vederlag og nødvendige udlæg, betaler Familieretshuset resten, jf. stk. 2. Beløbet reguleres hvert år.

Den, der er under værgemål, betaler værgens vederlag og nødvendige udlæg, hvis den pågældendes samlede formue er på 75.000 kr. eller derover. Hvis den del af formuen, der overstiger 75.000 kr., ikke kan dække værgens vederlag og nødvendige udlæg, betaler Familieretshuset resten. Ved opgørelse af formuen medregnes både den del af formuen, der er omfattet af værgemålet, og den del af formuen, der ikke er omfattet af værgemålet.

Familieretshuset kan i særlige tilfælde helt eller delvist nedsætte betalingen for den, der er under værgemål.

Link fra Civilstyrelsen vedrørende værgens vederlag.

13. Hvis du vil klage

Hvis du vil klage over Familieretshusets afgørelse om at sætte et værgemål i gang, om at ændre et værgemål eller om at ophæve det, skal du indbringe sagen for Retten. Det skal ske senest fire uger efter, Familieretshuset har truffet sin afgørelse. De personer og myndigheder, som kan søge om værgemål, kan også klage over afgørelsen.

Hvis du derimod vil klage over Familieretshusets afgørelse om, hvem der skal være værge eller de dispositioner, som Familieretshuset godkender eller afviser, behandles din klage i Civilstyrelsen. Du skal i første omgang sende klagen til Familieretshuset, der har behandlet sagen. Herfra sendes klagen sammen med sagen og alle dens akter videre til Civilstyrelsen. Du kan kun klage over en afgørelse, hvis du er part i sagen, og der er ingen klagefrist.

14. Links

familieretshuset.dk

civilstyrelsen.dk