Magtanvendelsesprocedure for [navn på kommune og afdeling]

Udarbejdet [dato]

Indhold

Generelt:	4

Lovens ånd:	4

Hovedreglen: Den personlige frihed og retten til selvbestemmelse.	5

Omsorgspligten: Kommunens pligt til at yde omsorg og undgå omsorgssvigt.	5

Formålet med magtanvendelsesreglerne:	6

Målgruppen:	6

Vigtige principper:	6

Samtykke:	7

Hvornår er et samtykke gyldigt?	7

Stedfortrædende samtykke:	8

Fremtidsfuldmagter:	8

Nødværge og nødret:	8

Nødværge:	9

Nødret:	9

SEL § 125 Alarm- og pejlesystemer samt særlige døråbnere	10

Hvad siger loven?	10

Vejledning til loven:	10

Risiko for personskade / nærliggende risiko for alvorlig personskade:	11

Hvor længe må tvangsforanstaltningen opretholdes?	12

Arbejdsgang:	12

Skematisk oversigt: § 125 Personlig alarm, pejlesystemer og særlige døråbnere.	13

Klage:	14

SEL § 126. Fastholde/føre til andet opholdsrum	14

Hvad siger loven?	14

Vejledning til loven:	14

Arbejdsgang:	15

Skematisk oversigt § 126, stk. 1:	16

Klage:	16

§ 126 a. Fastholdelse i personlige hygiejnesituationer.	17

Hvad siger loven:	17

Vejledning:	17

Anmodning om godkendelse?	17

Arbejdsgang:	18

Skematisk oversigt: Hvem gør hvad?	19

Klage:	19

§ 127: Tilbageholdelse i boligen.	19

Hvad siger loven?	19

Vejledning:	19

Hvem træffer afgørelse?	20

Advokatbistand SEL § 132.	21

Tilsyn:	21

Arbejdsgang:	21

Skematisk oversigt § 127:	22

Klage:	22

§ 128: Anvendelse af beskyttelsesmidler.	23

Hvad siger loven?	23

Vejledning:	23

Arbejdsgang:	24

Skematisk oversigt § 128:	25

Klage:	25

§ 129: Optagelse i særlige botilbud uden samtykke	26

Hvad siger loven?	26

Vejledning:	26

Målgruppen:	26

Flytning, hvortil?	26

Flytning, hvorfra?	26

Hvem kan anmode om indstilling til optagelse i botilbud uden samtykke?	27

Hvem træffer afgørelsen?	27

Værge:	28

Advokatbistand (§ 132):	28

Arbejdsgang:	28

Skematisk oversigt § 129, stk.1:	29

Klage:	30

§ 129. stk. 2: Optagelse i særligt botilbud – passivitet – fremadskridende lidelse.	30

Hvad siger loven?	30

Vejledning til loven:	30

Skematisk oversigt § 129, stk.2:	32

Klage:	32

§ 129 stk. 3. Flytning til tilsvarende bolig udenfor betingelserne i § 129 stk. 1.	33

Hvad siger loven?	33

Vejledning til loven:	33

Hvem træffer afgørelsen?	33

Værge:	33

Arbejdsgang:	33

Skematisk oversigt § 129, stk. 3:	34

Klage:	35

Ikke lovhjemlet magtanvendelse:	35

Arbejdsgang:	35

Skematisk oversigt ikke lovhjemlet magtanvendelse:	36

Klage:	36

Oversigt over skemaer:	36

Generelt:

Denne vejledning er udarbejdet til medarbejdere på [navn på område].

I det første afsnit er beskrevet nogle generelle principper, som det er vigtigt, at medarbejderne sætter sig grundigt ind i. Holdningerne og de etiske overvejelser er af stor betydning for anvendelsen af bestemmelserne om magtanvendelse.

I de efterfølgende afsnit beskrives de situationer, hvor det under strenge betingelser, kan være lovligt at udøve magt for at kunne udfylde omsorgspligten.

I de bagerste afsnit behandles anden / ulovhjemlet magtanvendelse.

Bagerst i vejledningen findes en samlet oversigt over de skemaer, som skal anvendes til anmodning om godkendelse af magtanvendelse samt efterfølgende registrering og indberetning.

Lovens ånd:

Loven skal udover beskyttelse af borgerens grundlovssikrede rettigheder – frihed og selvbestemmelsesret - ses som personalets garant for, at pædagogisk tilgang, nytænkning og udvikling ikke tilsidesættes og erstattes af fysisk magt fx pga. tidspres.

Al anvendelse af fysisk magt skal forsøges undgået og erstattes af socialpædagogiske virkemidler.

Der må som absolut hovedregel ikke anvendes fysisk magt overfor en borger uden forudgående godkendelse.

Undtagelse: I akutte situationer kan en person fastholdes eller føres til et andet rum for at undgå VÆSENTLIG PERSONSKADE.

Det er aldrig lovligt at anvende vold.

Følgende 6 typer magtanvendelse kan der efter omstændighederne gives tilladelse til:

Anvendelse af alarm- og pejlesystemer samt særlige døråbnere

Fastholdelse / føre til andet rum

Fastholdelse i hygiejnesituation

Tilbageholdelse i boligen

Anvendelse af stofseler

Optagelse i særligt botilbud uden samtykke.

Al anden – ulovhjemlet - begrænsning af borgerens frihed og selvbestemmelsesret, som borgeren ikke samtykker til, skal som minimum registreres og indberettes.

I nærværende procedure kan du læse mere om betingelserne og principperne for magtanvendelse, og hvilke arbejdsgange der hører til. Der vil også til hver type magtanvendelse være en beskrivelse af hvem, der skal varetage hvad, hvilke skemaer og frister der hører til m.v.

Er der i øvrigt tvivlspørgsmål, er du altid velkommen til at kontakte myndighedsteamets via mail [mailadresse].

Hovedreglen: Den personlige frihed og retten til selvbestemmelse.

Enhver borger har ret til selv at bestemme og handle i sit eget liv, uanset handicap og bosted, hvis det i øvrigt ikke strider mod dansk lovgivning. Rettigheden er grundlovssikret. Derudover er frihedsrettighederne beskyttet i både Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og FN’s handicapkonvention.

Grundlovens § 71 Den personlige frihed er ukrænkelig. Stk. 2. Frihedsberøvelse kan kun finde sted med hjemmel i loven.

Begrebet frihedsberøvelse dækker over enhver form for indespærring eller internering, hvor et afgrænset område ikke må forlades uden tilladelse og/eller hvor den indespærrede, ikke fysisk har mulighed for uden videre at forlade området.

Omsorgspligten: Kommunens pligt til at yde omsorg og undgå omsorgssvigt.

Servicelovens § 82. Kommunen skal yde hjælp efter denne lov (Serviceloven) i overensstemmelse med formålet til personer med betydelig nedsat psykisk funktionsevne, der ikke kan tage vare på deres egne interesser, uanset om der foreligger samtykke fra den enkelte. Hjælpen kan dog ikke ydes ved brug af fysisk tvang. Stk. 2: Kommunen skal påse, om der er pårørende eller andre, der kan inddrages i varetagelsen af interesserne for en person med betydelig nedsat psykisk funktionsevne. Kommunen skal være opmærksom på, om der er behov for at bede Familieretshuset om at beskikke en værge efter værgemålsloven.

Bestemmelsen giver grundlaget for at sociale myndigheder kan sætte ind med bistand, der tilgodeser den enkelte borger. Omsorgspligten gælder, uanset om den pågældende samtykker, men bestemmelsen giver ikke hjemmel til at anvende magt.

Kommunen har et særligt ansvar overfor borgere, der ikke har forståelsen for, hvad det indebærer at undlade at modtage den nødvendige hjælp.

Obs: Gruppen af borgere, hvor der er en særlig hjælpepligt overfor er større end den gruppe, som magtanvendelsesreglerne gælder for. Her er nemlig krav om at funktionsnedsættelsen er varig.

Omsorgshandlinger gennemført med socialpædagogiske virkemidler er ikke magtanvendelse, fx guidning, at følge/ledsage til andet rum m.v.

Fysisk støtte til at modvirke spasmer eller kramper eller som har til formål at berolige, anses ikke som magtanvendelse. At udstyre en person med hjelm og bløde handsker på grund af selvdestruktiv adfærd, er heller ikke magtanvendelse.

Formålet med magtanvendelsesreglerne:

Formålet med Servicelovens regler om magtanvendelse er, at begrænse magtanvendelse og andre fysiske indgreb i selvbestemmelsesretten til det absolut nødvendige.

Indgrebene må aldrig erstatte omsorg, pleje og socialpædagogisk bistand.

Målgruppen:

Målgruppen for servicelovens regler om magtanvendelse er voksne personer med betydelig og varig nedsat psykisk funktionsevne, som ikke giver samtykke til en foranstaltning efter SEL §§ 125- 129.

Bestemmelserne gælder for personer:

Som ikke kan handle fornuftsmæssigt, og derfor ikke kan overskue konsekvenserne af egne handlinger og valg. Det kan være pga. svær demens, udviklingshæmning, sindssygdom eller alvorlig hjerneskade.

Der skal foreligge den nødvendige faglige dokumentation for den varigt nedsatte psykiske funktionsevne.

Det er en betingelse, at personen modtager personlig og praktisk hjælp

samt

socialpædagogisk bistand m.v. efter §§ 83 -87, (fx hjemmehjælp og bostøtte) eller

behandling efter §§ 101 – 102, (misbrugsbehandling) eller

aktiverende tilbud efter §§ 103 -104, (beskyttet beskæftigelse/aktivitets og samværstilbud).

Det er uden betydning om pågældende bor i botilbud eller i eget hjem.

Vigtige principper:

Forud for enhver magtanvendelse eller andre indgreb i selvbestemmelsesretten gælder:

Magtanvendelse må aldrig erstatte omsorg, pleje og socialpædagogisk bistand.

Magtanvendelse skal være det sidste, man overvejer og afprøver.

Alt muligt skal have været forsøgt, for at opnå personens frivillige medvirken.

Der skal foreligge lægelig dokumentation for den varigt nedsatte

funktionsevne.

Det skal overvejes om indgrebet er rimeligt i forhold til dét, man gerne vil opnå (proportionalitetsprincippet).

Den mindst indgribende foranstaltning, som er tilstrækkelig, skal altid vælges frem for en mere indgribende foranstaltning.

Anvendes der magt, skal dette altid ske så skånsomt og så kortvarigt som muligt, med størst mulige hensyntagen til den pågældende og andre tilstedeværende, så der ikke forvoldes unødig krænkelse eller ulempe.

Samtykke:

Hvis pågældende giver gyldigt samtykke til en foranstaltning, er der pr. definition ikke tale om magtanvendelse, men om en almindelig aftale. Aftaler er en god ting, men husk, at den kun gælder til borgeren siger nej – så er den ophævet – også selvom den var skriftlig!

Hvornår er et samtykke gyldigt?

OBS: Et samtykke omfatter aldrig passivitet!

Der er ikke tale om et gyldigt samtykke, hvis en person ikke er i stand til verbalt eller nonverbalt at give udtryk for sine meninger.

Stedfortrædende samtykke:

Indenfor sundhedsområdet kan pårørende eller værge give et såkaldt stedfortrædende samtykke til behandling på vegne af patienter med varigt nedsat psykisk funktionsevne, som ikke kan give gyldigt samtykke til behandling, men som ikke modsætter sig.

Indenfor det sociale område /magtanvendelsesreglerne kan en personlig værge i en situation give stedfortrædende samtykke. Det drejer sig om SEL § 129. stk. 2 – optagelse i særligt botilbud af passiv borger med fremadskridende demens e.l. I de øvrige tilfælde anføres pårørendes og værges holdning til foranstaltningen på indstillingsskemaet og indgår ved vurderingen af om foranstaltningen kan godkendes.

Værger og pårørende er til gengæld i vidt omfang tillagt klageadgang også på borgerens vegne.

OBS: Et samtykke er kun gyldigt, hvis det foreligger inden den handling eller undladelse, som der gives samtykke til.

En borger kan til enhver tid ophæve sit samtykke!

Fremtidsfuldmagter:

Den 12. maj 2016 er loven om fremtidsfuldmagter vedtaget. Der arbejdes på en digital løsning og derfor er det ikke fastlagt, hvornår loven træder i kraft.

En fremtidsfuldmagt giver en person over 18 år mulighed for selv at udpege en eller flere repræsentanter til at varetage sine økonomiske og personlige forhold, hvis borgeren på et tidspunkt ikke selv evner det, som følge af sygdom, svækket mental funktion eller lign.

En fremtidsfuldmagt skal oprettes skriftligt i fremtidsfuldmagts-registeret og det skal vedkendes for en notar.

En fremtidsfuldmagt sættes i kraft ved at indgive en anmodning til Familieretshuset. Der skal vedlægges en lægeerklæring på at personen pga. sygdom, mental svækkelse eller lign. ikke længere har evne til at varetage sine personlige og/eller økonomiske forhold.

Nødværge og nødret:

Straffelovens regler om nødret og nødværge giver en ekstraordinær hjemmel til, at man i helt særlige situationer kan anvende handlinger, der normalt er strafbare, uden at man blive straffet for det.

Nødværge:

Straffelovens § 13: Handlinger foretaget i nødværge er straffi for så vidt, de har været nødvendige for at modstå eller afværge et påbegyndt eller overhængende uretmæssigt angreb og ikke åbenbart går ud over, hvad der under hensyn til angrebets farlighed, angriberens person og det angrebne retsgodes betydning er forsvarligt. Stk. 2: Overskrider nogen grænserne for lovlig nødværge, bliver han dog straffri, hvis overskridelsen er rimeligt begrundet i den ved angrebet fremkaldte skræk eller ophidselse. Stk. 3: Tilsvarende regler finder anvendelse på handlinger, som er nødvendige for på retmæssig måde at skaffe lovlige påbud adlydt, iværksætte en lovlig pågribelse eller hindre en fanges eller en tvangsanbragt persons rømning.

Krav til lovlig brug af nødværge:

Der skal være tale om et påbegyndt eller overhængende angreb. Det betyder, at fx en trussel om vold ikke kan legitimere nødværge.

Nødværgehandlingen skal have været nødvendig for at modstå eller afværge det påbegyndte eller overhængende angreb. Der skal altså anlægges en proportionalitetsvurdering, hvorved man spørger ”om angrebet kunne have været afværget ved anvendelse af mindre indgribende handlinger”.

(NB. Det er fast antaget i den strafferetlige litteratur, at man ikke har pligt til at løbe væk, hvis man udsættes for angreb)

Nødværgehandlingen skal have været forsvarlig under hensyntagen til angrebets farlighed, angriberens person og det angrebne retsgodes betydning.

Da mennesker reagerer forskelligt i truende situationer og dels pga. chok, kan det være svært præcist at angive, hvornår en handling er forsvarlig. Stk. 2. giver straffrihed til personer, hvis modangreb går ud over hvad der var forsvarligt i situationen, såfremt overskridelsen er rimeligt begrundet i den fremkaldte skræk og ophidselse.

Strafnedsættelse efter formildende omstændigheder:

Såfremt domstolene ikke accepter påberåbelse af § 13, stk.1 eller 2, vil der efter omstændighederne kunne opnås straffrihed eller strafbortfald efter den generelle regel i § 83.

Straffelovens § 83: Straffen kan nedsættes under den foreskrevne strafferamme, når oplysinger om gerningen, gerningsmandens person eller andre forhold afgørende taler herfor. Under i øvrigt formidlende omstændigheder kan straffen bortfalde.

Nødret:

Nødret er et strafferetligt fænomen, der indebærer, at en normalt strafbar handling er straffri, såfremt handlingen kan anses som nødvendig for at undgå større skade på personer eller ejendom.

Straffelovens § 14: ”En handling, der ellers ville være strafbar, straffes ikke, når den var nødvendig til afværgelse af truende skade på person eller gods, og lovovertrædelsen måtte anses for at være af forholdsvis underordnet betydning”.

Der er f.eks. tale om nødret, hvis man smadrer et vindue og dermed bryder ind i en bygning, hvor der er udbrudt brand med henblik på at slukke branden og dermed forhindre en persons tilskadekomst og evt. større materiel skade på bygningen. Den strafbare handling, der således ikke medfører straf pga. nødretsbestemmelsen vil i dette eks. være indbrud straffelovens § 265 og tingsødelæggelse straffelovens § 291.

For at der kan være tale om nødret kræves dog, at den begåede handling er af forholdsvis underordnet betydning. Handlingen er heller ikke straffri, hvis det truede kunne være reddet på lovlig vis, ligesom drab aldrig kan være en nødretshandling - heller ikke selv om et drab hindrer tab af flere menneskeliv.

SEL § 125 Alarm- og pejlesystemer samt særlige døråbnere

Hvad siger loven?

Lov om social service § 125: Stk. 1: Kommunalbestyrelsen kan træffe afgørelse om at anvende personlige alarm- eller pejlesysmter for en person i afgrænset periode, når der er risiko for, at personen ved at forlade bo- eller dagtilbuddet udsætter sig selv eller andre for at lide personskade, og forholdene i det enkelte tilfælde gør det påkrævet for at afværge denne risiko. (Særlig for demente og lignende. Stk. 2. For personer, hvor den nedsatte funktionsevne, jf. § 124 a er en konsekvens af en erhvervet mental svækkelse, der er fremadskridende, kan anvendelse af personlige alarm- og pejlesystemer iværksættes, medmindre den pågældende modsætter sig dette. Hvis personen modsætter sig anvendelsen af et personligt alarm- eller pejlesystem, kan kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om anvendelse heraf, jf. stk. 1. Afgørelsen efter 2. pkt. kan gøres tidsubegrænset. Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan træffe afgørelse om at anvende særlige døråbnere ved yderdøre for en eller flere personer i en afgrænset periode, når der er nærliggende risiko for, at en eller flere personer ved at forlade bo- eller dagtilbuddet udsætter sig selv eller andre for at lide væsentlig personskade, og forholdene i det enkelte tilfælde gør det absolut påkrævet for at afværge denne risiko, og lovens øvrige muligheder forgæves har været anvendt. Stk. 4. Hvis foranstaltninger efter stk. 3 iværksættes, skal der af hensyn til beboernes frie færden opsættes en døralarm, som sikrer, at beboere, der ikke selv kan betjene den særlige døråbner, får den nødvendige hjælp hertil. Beboere, der er omfattet af foranstaltningen efter stk. 3, vil således alene kunne tilbageholdes, hvis bestemmelsen i § 127 samtidig hermed finder anvendelse.

Vejledning til loven:

Som det ses af bestemmelsen, gradbøjes kravet til risikoen og til alvorligheden af personskade samt til hvor nødvendig (påkrævet) foranstaltningen er. Der skal altså mere til, for at betingelsen er opfyldt for at anvende døråbnere (som får betydning for flere beboere) end der skal til, for at kunne anvende et personligt system.

Risiko for personskade / nærliggende risiko for alvorlig personskade:

Der skal være tale om en konkret dokumenterbar risiko. Dvs. at man ud fra et konkret kendskab til personen med overvejende sandsynlighed kan forudsige, at ’han’ ikke vil kunne overskue at forlade hjemmet, fx pga. manglende forståelse for trafikale forhold, særlige farlige naturområder, hvor den pågældende kan blive væk osv:

Risikoen skal kunne dokumenteres, dvs. kendskabet til personen har vist, at han er dørsøgende, og

Der er konkret viden om/overvejende sandsynlighed for, at han – når han forlader hjemme – udsætter sig selv eller andre for risiko for personskade, og

Foranstaltningen giver personen større udfoldelsesmuligheder og livskvalitet end hvis overvågning ikke var etableret.

Betingelserne vil fx ikke være opfyldt, hvis personen ofte forlader hjemmet, men følger en kendt og sikker rute eller går forskellige ture og selv er i stand til at finde hjem igen uden at udsætte sig for fare.

Personskade kan fx være følgerne af at blive påkørt i trafikken, falde i moser, søer, havnebassiner, ned fra broer mv. eller få forfrysninger.

Påkrævet/absolut påkrævet:

Anvendelse af foranstaltningerne i § 125 er begrænset til situationer, hvor det er påkrævet/absolut påkrævet for at undgå personskade. Det betyder, at alarm- og pejlesystemer ikke kan anvendes uden borgerens samtykke, hvis risikoen kan afværges på en anden og mindre indgribende måde. (Bestemmelsen er dog lempet for personer med erhvervet mental svækkelse, der er fremadskridende, hvilket typisk vil betyde demente.)

Betingelserne er strengest, hvis der ønskes indført særlige døråbnere. Her kræves, at lovens øvrige muligheder forgæves har været anvendt. Det kræves ydermere at bostedets øvrige beboere selv kan betjene den særlige døråbner eller få den nødvendige hjælp hertil.

Hvad kan det være?

Beskrivelse	Hvad kan det være?	Hvad kan det ikke være?
Alarm-systemer	Typisk en VHF-sender(brik) som aktiverer en dørdetektor og sender et signal til en centralpult, når personen passerer en overvåget udgang. Skal være et personligt system.	Chip/brik i sko Ringemåtte/Sladremåtte placeret ved udgangsdør	System, der overvåger beboeren kontinuerligt. System, der overvåger/ kortlægger samtlige personers færden. N.B. En dørklokke er ikke registrering af beboernes færden!!
Pejle-systemer	Pejlesystemer anvendes til at bestemme retningen til en sender med en retningsfølsom antenne.	GPS	Egentlige overvågningssystemer, som fx video, babyalarm o.l.
Særlige døråbnere	Er foranstaltninger på yderdøre, der alene har til formål at forsinke og alarmere personalet. (Personen kan kun tilbageholdes, hvis der samtidig er truffet foranstaltning efter § 127.	-Dobbelte dørgreb Dobbelttryk for åbning	Kodelåse, som forudsætter indtastning af en særlig kode, for at døren kan åbnes Egentlig aflåsning af hoveddør mhp. tilbageholdelse i bolig. Andre indretninger, der tilbageholder personer mod dennes vilje.

Hvor længe må tvangsforanstaltningen opretholdes?

Revurdering skal senest ske 8 måneder efter forhåndsgodkendelsen.

Der skal foretages løbende vurdering af personens tilstand i forhold til foranstaltningen m.h.p. at etablere en mindre indgribende foranstaltning.

Ved anvendelse af personlige alarm- og pejlesystemer til demente, kan anvendelsen gøres tidsubegrænset.

Arbejdsgang:

Hvis borgeren samtykker:

Samtykker borgeren i anvendelse af personlig alarm eller pejlesystem, er der ikke tale om magtanvendelse, men om en almindelig aftale. Såfremt foranstaltningen i væsentlig grad kan afhjælpe de varige følger af den nedsatte funktionsevne kan det søges via vores demenskoordinatorer.

Krav:

Borgeren skal være trafiksikker.

Hjælpemidlet skal kunne give borgeren mulighed for selvstændig færden, tryghed og større livskvalitet.

Samtykker borgeren i anvendelse af særlige døråbnere er der heller ikke tale om magtanvendelse. Her skal man imidlertid være opmærksom på, om der er andre borgere, som utilsigtet kan blive forhindret i at forlade boligen.

Hvis borgerens psykiske funktionsnedsættelse er fremadskridende og borgeren er passiv:

Personligt alarm- og pejleudstyr kan anvendes som led i omsorgsudøvelsen og betragtes ikke som magtanvendelse. Hvis borgeren modsætter sig, træffes afgørelse som nedenfor anført, dog kan foranstaltningen gøres tidsubegrænset.

Hvis borgeren er passiv eller modsætter sig:

Personalet henvender sig til daglige leder med beskrivelse af problemet.

Daglige leder er ansvarlig for, at det pædagogiske personale laver en faglig handleplan, med henblik på dokumentation af alternative løsninger til magtanvendelse, som skal forsøges inden iværksættelse af magtanvendelse.

Borgeren skal være vedholdende i sit ønske om at forlade boligen.

Det skal være dokumenteret, at borgeren ved at forlade boligen/dagtilbuddet udsætter sig selv eller andre for personskade, og at forholdene gør det påkrævet, at afværge denne risiko. Vurderingen skal foretages ud fra kendskab til den enkelte person og de forhold, der gør sig gældende på stedet.

Der skal være konkret fare for at lide personskade, og mindre indgribende foranstaltninger skal være afprøvet, før foranstaltningen iværksættes. (Den medarbejder, der ”overværer” borgerens farlige situationer har pligt til at beskrive disse til brug for evt. senere dokumentation.)

Anmodning om godkendelse af personlig alarm- eller pejlesystem ansøges via [kommunenavn] indstillingsskema, som findes på [systemnavn]. Skema udfyldes og underskrives af daglig leder og indsendes elektronisk vedlagt kopi af socialpædagogisk handleplan (Servicelovens § 136, stk. 1 og 2) til myndighedsteamet via mail: [mailadresse]med overskriften [overskrift].

Myndighedsteamet behandler anmodningen og træffer afgørelse om periode og system. Foranstaltningen kan ikke tages i brug, før den er godkendt.

Myndighedsteamet informerer borgeren/værgen skriftligt om iværksættelse af foranstaltningen og om klageadgang. Daglig leder informerer pårørende, hvis der er aftale om dette.

Daglig leder foretager løbende opfølgning på behovet for fortsat anvendelse af foranstaltningen.

Efter iværksættelse foretager pædagogisk personale registrering på skema 1 eller på [kommunenavn] registrering og indberetningsskema. Der skal alene registreres når:

Personlig alarm- og pejlesystemer: Når foranstaltningen har været i anvendelse og borgeren har modsat sig dette.

Særlige døråbnere: Når anvendelsen ender med en tilbageholdelse i boligen efter § 127.

Registreringen foretages straks og senest dagen efter.

Daglig leder indberetter månedligt registreringer til myndighedsteamet og sørger for opfølgning og refleksion via mail [mailadresse]med overskriften [overskrift] og sørger for opfølgning og refleksion.

Myndighedsteamet modtager og journaliserer registreringer, anfører evt. bemærkninger, orienterer evt. hjemkommune og afrapporterer årligt til socialudvalget.

Skematisk oversigt: § 125 Personlig alarm, pejlesystemer og særlige døråbnere.

Opgave	Tilbuddets personale	Daglig leder	Myndighedsteamet
§ 125	Dokumenter, at borgeren ved at forlade bo- eller dagtilbuddet udsætter sig selv eller andre for personskade. Dokumenter hvilke mindre indgribende foranstaltninger, der har været forsøgt, og hvorfor disse ikke har virket. Noteres i indsatsplan i relevant fagsystem. Efter godkendelse registreres straks, når foranstaltningen har været i anvendelse.	Ansvarlig for at pædagogisk personale laver faglig handleplan. Hvis borgeren er passiv eller modsætter sig udfyldes og underskrives skema som sendes til Myndighedsteamet. Ansvarlig for nødvendig dokumentation (Indsatsplan). -lægelig dokumentation for nedsat funktionsevne (tidligere forsøgte tiltag, konkret risiko for personskade f.eks.) Informerer borgeren og pårørende mundtligt om afgørelsen. Ansvar for at registrering af foranstaltningen foretages straks. Ansvar for månedlig indberetning til Myndighedsteamet.	Hvis borgeren er passiv eller modsætter sig: Vurderer og evt. godkender foranstaltning. Informerer borger og værge skriftligt om iværksættelse og klageadgang. Kopi af afgørelsen til respektive kommune. Modtager månedlige indberetninger om anvendelse af foranstaltningen. Samlet årlig afrapportering til Socialudvalget

§ 125 vil ofte blive anvendt sammen med § 127 – tilbageholdelse i boligen.

Klage:

Der kan klages over kommunens afgørelse til Ankestyrelsen.

Klageberettigede: Borgeren, eller hvis denne ikke selv kan klage – en ægtefælle, en pårørende, en værge eller en anden repræsentant for borgeren.

SEL § 126. Fastholde/føre til andet opholdsrum

Hvad siger loven?

§ 126. Kommunalbestyrelsen kan træffe afgørelse om at anvende fysisk magt i form af at fastholde en person eller føre denne til et andet opholdsrum, når der er nærliggende risiko for, at personen udsætter sig selv eller andre for at lide væsentlig personskade, og forholdende i det enkelte tilfælde gør det absolut påkrævet.

Vejledning til loven:

Nærliggende risiko:

Bestemmelsen angiver skærpet krav til risikoen. Det er således ikke nok, at vi har en formodning om, at personen vil foretage sig noget, der kan udsætte nogen for væsentlig personskade. Der skal i situationen være en reel begrundet risiko for at det vil ske.

Væsentlig personskade:

Der er ligeledes skærpet krav til personskaden. Der skal således være tale om væsentlig personskade.

Hvad kan det være? Fx brækkede lemmer, hjernerystelse, kraniebrud, tabte eller løse tænder, snitsår og kvæstelser opstået enten ved grov fysisk vold, eller ved brug af skarpe instrumenter som knive, sakse mv., eller andre redskaber. Væsentlig personskade kan ogsp være forgiftningstilstande, forbrændinger og bid.	Hvad kan det ikke være? Det er ikke nok til at opfylde betingelserne, at en person tjatter til, skubber eller truer en anden, ej heller at støjende/truende adfærd skræmmer andre beboere.

Absolut påkrævet:

At indgrebet er absolut påkrævet, indebærer at personen er vedholdende og insisterende i sin udtryksform. Alle andre og mindre indgribende midler og metoder skal have vist sig nyttesløse, og personen viser ikke tegn på at ville ændre adfærd.

At indgrebet skal være absolut påkrævet medfører også, at det aldrig må udstrækkes ud over det tidsrum, der er absolut nødvendigt.

Hvad kan det være? Ex.: En borger, der i frustration reagerer ved at kaste med ting efter andre. Ex.: Personalet hindrer ved fastholdelse en borger i at træde ud på trafikeret vej, eller at falde ned af trappe. Ex.: borger forsøger i affekt at springe ud af vinduet på f.eks. 2. sal.	Hvad kan det ikke være? Fastholdelse, der omfatter vold, fx førergreb, slag og spark. Føre personen til et andet lokale og efterfølgende låse døren. Fastholdelse ved brug af hjælpemidler.

NB: Fysisk støtte, som har til formål at modvirke effekten af kramper, spasticitet m.v. eller som har til formål at berolige, betragtes ikke som magtanvendelse.

Arbejdsgang:

Hvis borgeren samtykker:

Hvis borgeren samtykker, er der ikke tale om magtanvendelse.

Borgeren modsætter sig indgrebet:

En situation opstår, og personalet må på stedet vurdere om betingelserne for indgrebet er til stede. Da bestemmelsen omhandler indgreb i akutte situationer, er den konkrete vurdering af, hvornår der er behov for at fastholde eller føre til et andet rum, i sagens natur af en anden og mere akut karakter, end de overvejelser, man skal igennem i relation til indgreb efter de øvrige bestemmelser. Personalet skal gøre sig overvejelser om, hvorvidt der er nærliggende risiko for, at borgeren udsætter sig selv eller andre for væsentlig personskade og om indgrebet er absolut påkrævet.

Indgrebet udføres så skånsomt og kortvarigt som muligt og følges umiddelbart op med tryghedsskabende initiativer.

Personalet udarbejder beskrivelse af situationen. Det er meget vigtigt, at det udførligt beskrives, hvad der ledte frem til situationen, hvordan selve forløbet udvikler sig, og hvordan det afsluttes, således at modtageren, der skal vurdere situationen, kan se hændelsen for sig.

Daglig leder udfylder indberetningsskema 2 straks og senest på 3. dagen efter hændelsen. Skemaet findes på [system]. Navn på pågældende personale, der udførte indgrebet skal fremgå. Navn på borgerens kontaktperson skal ligeledes fremgå. Skemaet underskrives og vedlægges diverse dokumentation. Der medsendes dokumentation for, at borgeren er omfattet af målgruppen. Sendes herefter elektronisk til Myndighedsteamet via mail: [mailadresse]

Myndighedsteamet sender indberetningen om akut magtanvendelse til borgeren/værge/pårørende med en klagevejledning. Myndighedsteamet vurderer om magtanvendelsen er lovlig og sender svar til daglig leder.

Daglig leder har ansvaret for at hændelsen drøftes med borgeren og evt. pårørende/værge.

For flere oplysninger: Se Servicestyrelsens vejledning om registrering og indberetning.

Skematisk oversigt § 126, stk. 1:

Opgave	Tilbuddets personale	Daglig leder	Myndighedsteamet
§ 126, stk.1.	Vurderer i den akutte situation om betingelserne for fastholdelse er til stede. Laver udførlig beskrivelse af forløbet.	Udfylder skema 2 straks og senest på 3. dagen. Fremsender skema elektronisk til Myndighedsteamet senest på 3. dagen. Drøfter hændelsen med borger og evt. pårørende. Oplyser om klageadgang. Ansvarlig for pædagogisk opfølgning snarest.	Sender indberetningen til borgeren/værge/pårørende med en klagevejledning. Indberetter magtanvendelsen til Det Sociale Tilsyn eller til Region (regionale tilbud). Vurderer om magtanvendelsen kan godkendes. Sender vurderingen til daglig leder.

Klage:

Der kan klages over magtanvendelsen til Ankestyrelsen jf. SEL § 133. Klagen sendes til den kommunalbestyrelse, som har ansvaret for borgerens ophold i tilbuddet.

§ 126 a. Fastholdelse i personlige hygiejnesituationer.

Hvad siger loven:

§ 126a: Kommunalbestyrelsen kan undtagelsesvis for en afgrænset periode træffe afgørelse om at anvende fysisk magt i form af at fastholde en person, hvis dette må anses for en absolut nødvendighed for at udøve omsorgspligten i personlige hygiejnesituationer. Det skal samtidig gennem den faglige handlingsplan, jf. § 136, stk. 2, søges sikret, at magtanvendelse i personlig hygiejne-situationer i fremtiden kan undgås.

Vejledning:

Ved udøvelsen af omsorgspligten er det vigtigt at huske, at det helt klare udgangspunkt er, at det er frivilligt om man ønsker at modtage hjælp. I særlige situationer, hvor det findes absolut nødvendigt, kan der dog anvendes magt for at udøve omsorgspligten.

Ved vurderingen af, om det er en absolut nødvendighed at gennemføre personlig hygiejne mod borgerens ønske, skal der blandt andet lægges vægt på hensynets til borgerens værdighed, herunder selvværd og livsførelse. Det er altså en individuel vurdering.

Forinden der anmodes om godkendelse af fastholdelse i hygiejnesituationer, skal alle pædagogiske tiltag være afprøvet og dokumenteret.

Hvad kan det være? Anvendelse af fysisk magt kan tillades i følgende hygiejne situationer: Tandbørstning Barbering Hårvask Bad og tøjskift Skift af ble eller bind Pleje af hud Fjernelse af madrester i munden (Bekg. § 4)	Hvad kan det ikke være? Der må ikke bruges hjælpemidler til at fastholde personen og selve fastholdelsen må ikke være så intensiv,a t den får karakter af et legemligt overgreb.

NB: Fysisk støtte, som har til formål at modvirke effekten af kramper, spasticitet m.v. eller som har til formål at berolige, betragtes ikke som magtanvendelse.

Anmodning om godkendelse?

Foranstaltningen må ikke sættes i værk før der foreligger en godkendelse.

Ved anmodningen skal det klart fremgå, hvilket konkret hygiejneforhold, der er tale om, samt intensiteten af den fastholdelse, der er behov for. (Obs: Hvis en anden kommune end [kommunenavn] er handlekommune, skal anmodning om godkendelse sendes til denne. )

Hvor længe kan foranstaltningens opretholdes?

Fysisk magt i form af fastholdelse i hygiejnesituationer kan tillades i en periode indtil 3 måneder. Perioden kan forlænges, men ikke samlet overstige 6 mdr., idet andre metoder til at fremme hygiejneforholdene skal udvikles sideløbende.

Såfremt der sker en forværring i borgerens psykiske funktionsevne, kan der senere gives tilladelse på ny til fastholdelse i hygiejnesituationer. Samtidig skal handleplanen efter § 141/ § 136 revurderes og gennemarbejdes efter de nye forhold.

Arbejdsgang:

Borgeren samtykker til den personlige hygiejne:

Der er ikke tale om magtanvendelse.

Borgeren modsætter sig:

Personalet dokumenterer, at alle pædagogiske tiltag har været forsøgt og ikke har virket. Socialpædagogisk handleplan udfyldes.

Anmodning om godkendelse af magtanvendelse ifm. hygiejne ansøges via [kommunenavn] indstillingsskema, som findes på [systemnavn]. Skemaet udfyldes og underskrives af daglig leder. Der vedlægges en kopi af handleplan (§ 136 stk. 1 og 2) samt dokumentation for, at borgeren er omfattet af målgruppen. Skemaet og bilag indsendes elektronisk til Myndighedsteamet via mail [mailadresse]. Myndighedsteamet behandler sagen og sender svar om evt. godkendelse af magtanvendelsen, samt angivelse af godkendt tidsrum til daglig leder.

Tjekliste: hvilken konkret hygiejnesituation, det handler om hvad der har været forsøgt. hvor lang tid foranstaltningen skal vare. handleplan, der angiver, hvorledes der i perioden arbejdes hen imod at magtanvendelsen bliver overflødig. intensiteten af den fysiske fastholdelse, der forventes. bemærkninger fra borger/pårørende/værge. navn og telefonnummer på borgerens kontaktperson. dokumentation for at borger er omfattet af målgruppen.

Myndighedsteamet informerer skriftligt borger/evt. pårørende/værge om afgørelsen og vedlægger klagevejledning til Ankestyrelsen.

Myndighedsteamet giver tilbagemelding til daglig leder vedr. tidspunkt for revurdering.

Daglig leder foretager løbende opfølgning på behovet for fortsat anvendelse af foranstaltningen.

Efter iværksættelse foretager personalet registrering på Socialstyrelsens skema 1 eller på [kommunenavn] Registrering- og indberetningsskema, som findes på [systemnavn]. Der skal registreres hver gang, når der anvendes magt ifm. hygiejnesituationer.

Daglig leder indberetter månedligt registreringer til Myndighedsteamet via mail: [mailadresse]og sørger for opfølgning og refleksion.

Myndighedsteamet modtager og journaliserer registreringer, anfører evt. bemærkninger og afrapporterer årligt til socialudvalget.

Skematisk oversigt: Hvem gør hvad?

Opgave	Personale	Daglig leder	Myndighedsteamet
SEL § 126 a	Afprøvning af pædagogiske alternativer til magtanvendelse og dokumentation af hvorfor disse ikke virker. Udarbejder beskrivelse af problem i socialpædagogisk handleplan, samt plan for forløbet.	Drøfter tiltag med borger og evt. pårørende/værge. Underskriver og indsender anmodning om godkendelse af magtanvendelse. Ansvar for udarbejdelse af socialpædagogisk handleplan og refleksion. Ansvar for dokumentation af nedsatte funktionsevne.	Behandler sagen og sender svar til daglig leder. Skriftlig afgørelse med klagevejledning sendes til borger/evt. pårørende/værge. Evt. underretning af handlekommune. Tilbagemelding til daglig leder om tidspunkt for revurdering.

Klage:

Der kan klages over magtanvendelsen til Ankestyrelsen jf. SEL § 133. Klagen sendes til den kommunalbestyrelse, som har ansvaret for borgerens ophold i tilbuddet.

§ 127: Tilbageholdelse i boligen.

Hvad siger loven?

§ 127: Under samme betingelser som i § 125, stk. 3, kan kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om at anvende fysisk magt i form af at fastholde en person for at forhindre denne i at forlade boligen eller for at føre denne tilbage til boligen. Stk. 2: Kommunalbestyrelsen skal træffe afgørelse om, for hvilken periode tilbageholdelse i boligen kan anvendes, og skal løbende vurdere, om en mindre indgribende foranstaltning kan anvendes.

Vejledning:

Som hovedregel er det enhvers ret frit at kunne forlade sin bolig. Grundlovens § 71, stk. 2 angiver, at frihedsberøvelse alene kan ske med hjemmel i lov.

Servicelovens § 127 giver en sådan adgang til ved fysisk magt at fastholde en person for at hindre denne i at forlade boligen, eller for at føre personen tilbage til boligen.

Bestemmelsen kan anvendes, når:

der er nærliggende risiko for, at personen ved at forlade boligen udsætter sig selv eller andre for at lide væsentlig personskade, og

forholdene i det enkelte tilfælde gør, at det er absolut påkrævet for at afværge denne risiko at anvende fysisk magt, således at personen forhindres i at forlade boligen eller føres tilbage til boligen, og

lovens øvrige muligheder forgæves har været anvendt.

”Nærliggende risiko for alvorlig personskade”:

Vurderingen skal foretages ud fra kendskab til den enkelte person og de forhold, der er gældende på stedet. Det kan fx være trafikale eller geografiske forhold, hvor følgerne af at forlade boligen, for den pågældende kan være påkørsel, fald i søer eller andet.

Der skal være tale om en konkret risiko. Dvs. at man ud fra et konkret kendskab til personen med overvejende sandsynlighed kan forudsige, at ’han’ ikke vil kunne overskue at forlade hjemmet, fx pga. manglende forståelse for trafikale forhold.

Der skal desuden være konkret viden om, at personen ofte forlader hjemmet eller

at personen ofte bevæger sig mod et farligt område.

Risikoen skal være dokumenteret. Dvs. at kendskabet til personen har vist, at ’han’ er dørsøgende.

Personskade kan fx være følgerne af at blive påkørt i trafikken, falde i moser, søer, havnebassiner, ned fra broer mv. eller få forfrysninger.

Betingelserne vil fx ikke være opfyldt, hvis personen ofte forlader hjemmet, men følger en kendt og sikker rute.

”Absolut påkrævet”:

Tilbageholdelse i boligen eller at føre borgeren tilbage til boligen, kan alene anvendes, hvor det er absolut påkrævet for at undgå væsentlig personskade. Det betyder, at der ikke er hjemmel til tilbageholdelsen, hvis risikoen kan afværges på en anden og mindre indgribende måde.

Hvad kan det være? Ex. Når personalet ved hjælp af alarm eller pejlesystemet opdager, at borgeren er tæt på et, for denne, farligt sted, fx er han på vej til en stærkt trafikeret vej og mangler forståelse herfor, og derefter finder ham og fører ham tilbage til boligen.	Hvad kan det ikke være? Tilbageholdelse, der omfatter fx førergreb eller anden vold At føre borgeren tilbage til aflåst rum Tilbageholdelse/tilbageføring af en borger, der ikke konkret er i nærliggende risiko for væsentlig personskade – eller udsætter andre herfor. Fx en person, som ikke har forståelse for den trafikale situation, hvis bolig ligger tæt på en meget trafikeret vej, men som ikke søger denne vej og i stedet følger en kendt og sikker rute.

Hvem træffer afgørelse?

Myndighedsteamet træffer afgørelse. (Obs: Hvis en anden kommune end [kommunenavn] er handlekommune, skal anmodning sendes til denne.)

Advokatbistand SEL § 132.

I sager om tilbageholdelse i boligen mod pågældendes vilje, skal kommunen sørge for, at personen får bistand fra en advokat, og kommunen skal afholde udgiften hertil. I praksis vil det sige, at advokaten skal inddrages i sagens behandling og afgørelse.

Tilsyn:

Personer, som kan blive omfattet af en foranstaltning efter § 127, skal underrettes om, at de kan rette henvendelse til Folketingets udvalg i henhold til Grundlovens § 71, stk. 1 om tilsyn med personer, der er underkastet administrativ frihedsberøvelse. Dette gælder også, hvis der er givet samtykke til foranstaltningen.

Arbejdsgang:

Hvis borgeren giver samtykke i at blive ført tilbage/holdt tilbage:

Hvis borgeren giver samtykke til at blive ført tilbage/holdt tilbage er der ikke tale om magtanvendelse.

Drøft situation med pårørende

Drøft situation med daglig leder

Noter tiltag i journal

Aftal og noter periode

Aftal tidspunkt for revurdering

Hvis borgeren forholder sig passivt eller modsætter sig:

Personalet bliver opmærksomt på problemer, drøfter dette med daglig leder.

Personalet dokumenterer, at alle pædagogiske tiltag har været forsøgt og ikke har virket. Socialpædagogisk handleplan udfyldes

Anmodning om godkendelse af magtanvendelse ifm. tilbageholdelse i boligen ansøges via [kommunenavn] indstillingsskema, som findes på [. Skemaet udfyldes og underskrives af daglig leder og vedlægges en kopi af socialpædagogisk handleplan (§ 136 stk. 1 og 2) samt dokumentation for, at borgeren er omfattet af målgruppen. Skemaet og bilag indsendes elektronisk til Myndighedsteamet via mail: [mailadresse].

Tjekliste: Den nødvendige faglige dokumentation for den nedsatte funktionsevne. Oplysninger om den socialpædagogiske hjælp og pleje efter kap. 16, der har været iværksat før den påtænkte afgørelse. Oplysninger om den forventede periode, i hvilken foranstaltningerne vil være nødvendige. Pårørendes og evt. værges bemærkninger til de påtænkte foranstaltninger

Tiltag drøftes med pårørende /værge.

Myndighedsteamet sørger for, at borgeren får bistand af advokat.

Myndighedsteamet behandler sagen og sender svar om evt. godkendelse af magtanvendelsen, samt angivelse af godkendt tidsrum til daglig leder.

Myndighedsteamet informerer skriftligt borger/evt. pårørende/værge om afgørelsen og vedlægger klagevejledning til Ankestyrelsen.

Myndighedsteamet giver tilbagemelding til daglig leder vedr. tidspunkt for revurdering.

Daglig leder foretager løbende opfølgning på behovet for fortsat anvendelse af foranstaltningen.

Efter iværksættelse foretager personalet registrering på Socialstyrelsens skema 1 eller på [kommunenavn] Registrering- og indberetningsskema, som findes på [systemnavn]. Der skal registreres hver gang, når der anvendes magt ifm. tilbageholdelse i boligen.

Daglig leder indberetter månedligt registreringer til Myndighedsteamet via mail: [mailadresse] og sørger for opfølgning og refleksion.

Myndighedsteamet modtager og journaliserer registreringer, anfører evt. bemærkninger og afrapporterer årligt til socialudvalget.

Skematisk oversigt § 127:

Opgave	Personale	Daglig leder	Myndighedsteamet
SEL § 127	Afprøvning af pædagogiske alternativer til magtanvendelse og dokumentation af hvorfor disse ikke virker. Udarbejder beskrivelse af problem i handleplan, samt plan for forløbet.	Drøfter tiltag med borger og evt. pårørende/værge. Underskriver og indsender anmodning om godkendelse af magtanvendelse. Ansvar for udarbejdelse af pædagogisk handleplan og refleksion. Ansvar for dokumentation af nedsatte funktionsevne. Efterfølgende ansvar for løbende revurdering af om mindre indgribende foranstaltning kan træde i stedet.	Sørger for, at borgeren får bistand af advokat, der inddrages i sagens behandling. Behandler sagen, træffer afgørelse og sender svar til daglig leder. Skriftlig afgørelse med klagevejledning sendes til borger/evt. pårørende/værge. Evt. underretning af handlekommune. Tilbagemelding til daglig leder om tidspunkt for revurdering.

Klage:

Der kan klages over magtanvendelsen til Ankestyrelsen jf. SEL § 133. Klagen sendes til den kommunalbestyrelse, som har ansvaret for borgerens ophold i tilbuddet.

§ 128: Anvendelse af beskyttelsesmidler.

Hvad siger loven?

§ 128: Kommunalbestyrelsen kan træffe afgørelse om at anvende fastspænding med stofseler til kørestol eller andet hjælpemiddel, seng, stol eller toilet for at hindre fald, når der er nærliggende risiko for, at en person udsætter sig selv for at lide væsentlig personskade, og forholdene i det enkelte tilfælde gør det absolut påkrævet. Stk. 2: Kommunalbestyrelsen skal træffe afgørelse om, for hvilken periode de beskyttelsesmidler, som er omfattet af stk. 1, kan anvendes, og skal løbende vurdere, om en mindre indgribende foranstaltning kan anvendes.

Vejledning:

Hvis borgeren giver samtykke til brug af seler er der ikke tale om magtanvendelse.

Bestemmelsen har primært betydning for personer, som foruden betydelig nedsat psykisk funktionsevne også har nedsat fysisk funktionsevne.

Nærliggende risiko:

Det er ikke tilstrækkeligt at have en formodning om, at den pågældende vil eller kommer til at foretage sig noget, der kan medføre, at han eller hun udsætter sig for væsentlig personskade. Der skal foreligge en konkret viden om, at den pågældende enten ofte har forsøgt at udføre handlinger der kan medføre fald og deraf følgende personskade eller ofte plages af kramper, spasmer eller lignende, som medfører nærliggende risiko for væsentlig personskade.

Væsentlig personskade:

Væsentlig personskade kan fx være brækkede lemmer, kraniebrud, hjernerystelse, tabte eller løse tænder, m.v. Derimod vil en mindre forstuvning ikke kunne opfattes som væsentlig personskade. Der skal dog foretages en individuel vurdering heraf i forhold til den pågældendes helbredstilstand.

Absolut påkrævet:

Det følger af mindsteindgrebsprincippet, at beskyttelsesmidler ikke lovligt kan anvendes, hvis risikoen kan afværges ved brug af andre, og mindre indgribende metoder.

Hvad kan det være? Beskyttelsen mod skade som følge af fald, består i at spænde den pågældende fast til kørestolen, sengen, toilettet osv. med bløde stofseler. Selerne kan fx placeres over brystet, om livet eller over benene. Ex. En person der har mistet evnen til at gå, men til trods herfor til stadighed forsøger, med benbrud og andre skader til følge Ex. En person, der pga. hyppige spasmer, kramper eller lignende er i fare for at falde og slå sig alvorligt. (Dette er ikke at betragte som fiksering.)	Hvad kan det ikke være? Et bord påmonteret en kørestol er ikke et lovligt beskyttelsesmiddel mod fald. Beskyttelsesmidler, der har til formål, at forhindre en gående person i at gå. Fastspænding med det formål at begrænse mobiliteten, når en person er utryg eller aggressiv eller har brug for hvilke. (Ankestyrelsens afgørelse: C-36-00).

Selvdestruktiv adfærd:

Magtanvendelsesbegrebet omfatter ikke beskyttelsesmidler som fx bløde specialhandsker, hjelme mv. der bruges med det formål at forhindre selvdestruktiv adfærd. Denne form for omsorg er omfattet af pligten til at undgå omsorgssvigt jf. § 82. Undlader man at forhindre selvdestruktiv adfærd, fx ved at bruge sådanne beskyttelsesmidler, vil det kunne udgøre et brud på pligten til at undgå omsorgssvigt.

Arbejdsgang:

Borger er passiv eller modsætter sig:

Personalet henvender sig til daglig leder med problemet.

Daglig leder er ansvarlig for, at der laves socialpædagogisk handleplan til afprøvning/ dokumentation af mindre indgribende alternativer til magtanvendelse.

Borgeren skal være vedholdende i sit ønske om at ville forlade stolen/sengen/kørestolen mv. og det skal være dokumenteret, at borgeren fx ikke er i stand til at gå uden at falde, og mindre indgribende foranstaltninger skal være afprøvet.

Når konklusionen er, at beskyttelsessele er nødvendig, indhentes udtalelse fra pårørende/værge.

Anmodning om godkendelse af anvendelse af stofseler indgives via [kommunenavn] indstillingsskema, som findes på [systemnavn]. Skemaet udfyldes og underskrives af daglig leder og vedlægges kopi af handleplan (Servicelovens § 136, stk. 1 og 2) samt dokumentation for at borgeren er omfattet af målgruppen. Skemaet indsendes elektronisk til Myndighedsteamet via mail [mailadresse].Der vedlægges følgende:

Tjekliste: Den nødvendige faglige dokumentation for at iværksætte foranstaltningen. Den nødvendige faglige dokumentation for den nedsatte funktionsevne. Beskrivelse af den socialpædagogiske hjælp og pleje der har været iværksat før indstilling om nuværende foranstaltninger. Den forventede periode, i hvilken foranstaltningen vil være nødvendig. Pårørende og eventuel værges bemærkninger til foranstaltningen. Navn og telefonnummer på borgerens kontaktperson.

Myndighedsteamt træffer afgørelse om godkendelse samt perioden. Foranstaltningen kan ikke tages i brug før den er godkendt.

Myndighedsteamet informerer borgeren/værgen skriftligt om iværksættelse af foranstaltningen samt om klageadgangen.

Daglig leder foretager løbende opfølgning på behovet. Revurdering skal ske løbende og senest efter 18 mdr.

Efter iværksættelse foretager personalet registrering på socialstyrelsens skema 1 eller på [kommunenavn] Registrerings- og indberetningsskema. Registreringen foretages straks og senest dagen efter.

Daglig leder indberetter månedligt registreringer til Myndighedsteamet via mail [mailadresse]og sørger for opfølgning og refleksion.

Myndighedsteamet modtager og journaliserer registreringer, anfører evt. bemærkninger og afrapporterer årligt til socialudvalget.

Skematisk oversigt § 128:

Opgave	Personale	Daglig leder	Myndighedsteamet
§ 128	Afprøvning af pædagogiske alternativer til magtanvendelse og dokumentation af hvorfor disse ikke virker. Udarbejder beskrivelse af problem i socialpædagogisk handleplan, samt plan for forløbet.	Ansvar for at der udarbejdes socialpædagogisk handleplan. Ansvar for samt underskriver og videresender [kommunenavn] indstillingsskema til Myndighedsteamet. Ansvar for indberetning af magtanvendelse, når personen modsætter sig.	Træffer beslutning om godkendelse af foranstaltning samt periode. Informerer borger/værge skriftligt om foranstaltning og klageadgang. Evt. underretning af handlekommune.

Klage:

Der kan klages over magtanvendelsen til Ankestyrelsen jf. SEL § 133. Klagen sendes til den kommunalbestyrelse, som har ansvaret for borgerens ophold i tilbuddet.

Resume af Ankestyrelsens afgørelse C-36-00: Personerne led af svær demens og fastspænding med stofseler skete visse gange mod deres vilje. Ankestyrelsen fandt det i ingen af sagerne godtgjort, at betingelserne for fastspænding med stofseler var opfyldt. Der blev i sagerne lagt vægt på, at stor motorisk uro, fysisk og verbal aggressivitet og et behov for hvilke ikke i sig selv var tilstrækkeligt til at anse betingelserne opfyldt. Fastspænding med stofseler kan alene anvendes for at forhindre fald og ikke for at begrænse en persons mobilitet.

§ 129: Optagelse i særlige botilbud uden samtykke

Hvad siger loven?

§ 129: Kommunalbestyrelsen kan, jf. § 131, indstille til det sociale nævn at træffe afgørelse om, at en person, der modsætter sig flytning eller mangler evnen til at give informeret samtykke hertil, jf. dog stk. 2, skal optages i et bestemt botilbud efter denne lov, botilbud i boliger opført efter den nu ophævede lov nr. 378 af 10. juni 1987 om boliger for ældre og personer med handicap eller botilbud efter lov om almene boliger m.v., når det er absolut påkrævet for, at den pågældende kan få den nødvendige hjælp, og hjælpen ikke kan gennemføres i personens hidtidige, og den pågældende ikke kan overskue konsekvenserne af sine handlinger, og den pågældende udsætter sig selv for at lide væsentlig personskade, og det er uforsvarligt ikke at sørge for flytning. Stk. 4: Det skal indgå i kommunalbestyrelsens vurdering efter stk. 1 og 2, hvis en eventuel ægtefælle, samlever eller anden pårørende ikke længere kan varetage den nødvendige hjælp til og opsyn med den pågældende.

Vejledning:

Flytning uden samtykke er den mest indgribende sociale foranstaltning overfor voksne. Derfor er der en række meget strenge betingelser for at anvende reglen, og det forudsættes, at reglen kun anvendes i få og enkeltstående tilfælde.

Målgruppen:

Personer med betydelig og varigt nedsat psykisk funktionsevne, som ikke kan overskue konsekvenserne af sine handlinger, og som ikke samtykker til at flytte. Det vil sige, at reglen også skal anvendes overfor borgere, som ikke er i stand til at give et gyldigt informeret samtykke.

Flytning, hvortil?

Det forudsættes, at der er tale om optagelse i et særligt botilbud, en plejebolig eller lignende med henblik på varigt ophold, således at den hidtidige bolig fraflyttes. Der kan ikke træffes afgørelse om flytning til en boligtype, der ikke er nævnt i bestemmelsen.

Flytning, hvorfra?

Reglen skal anvendes både, når der visiteres fra egen bolig til et botilbud, når der visiteres fra et botilbud til et særligt indrettet kommunalt eller regionalt botilbud eller når pågældende flyttes til/fra en skærmet enhed indenfor samme bebyggelse.

Uddybning af betingelserne 1-5:

Hjælpen kan ikke gennemføres i den hidtidige bolig, og flytning er absolut påkrævet for at borgeren kan få den påkrævede hjælp.

Denne betingelse relaterer sig alene til hvilket behov for hjælp borgeren har, og hvor denne hjælp bedst kan modtages.

Den fagligt vurderede nødvendige hjælp, kan fx være hjælp til personlig pleje og hygiejne, sygepleje og omsorg, eller lægeligt tilsyn eller behandling.

At flytningen er absolut påkrævet betyder, at der ikke er nogen måde, hvorpå hjælpen forsvarligt kan gives i den hidtidige bolig, hverken ved hjælp af ændring af boligens indretning, tilrettelæggelse af hjemmehjælp eller andre tilbud, ved at stille hjælpemidler til rådighed eller andet.

Hensyn til kommunens udnyttelse af ressourcer og tilrettelæggelse af sociale tilbud indgår ikke i vurderingen.

Det vil være uforsvarligt ikke at sørge for flytning – borgeren udsætter sig for at lide væsentlig personskade.

Det centrale er her hensynet til borgerens helbredstilstand.

Det er borgerens varigt nedsatte psykiske funktionsevne, der gør at pågældende ikke kan overskue konsekvenserne af sine handlinger, og derved udsætter sig selv for væsentlig personskade ved at forblive i den hidtidige bolig.

Risikoen for alvorlig personskade skal være reel og konkret og ikke blot hypotetisk. Det er pågældende selv, der er udsat for risikoen. Det er ikke tilstrækkeligt at andre – samboende eller naboer, føler sig truet.

Hensyn til samlevende:

Hensynet til en samlever/pårørende skal indgå ved vurderingen. Fx hvor ægtefællen hidtil har stået for pasning af den pågældende og ikke længere kan varetage opgaven, skal der i den samlede vurdering også lægges vægt på ægtefællens mulighed for at føre en normal tilværelse uden alt for store belastninger.

Ægtefælle og evt. samlevende er desuden tillagt klageadgang over kommunens afslag på at indstille til optagelse i særligt botilbud.

Hvad kan det være? Ex: Risiko for at brænde inde ved uforsvarlig omgang med cigaretter, ild eller elektriske installationer. Risiko for livstruende tilstande, fx på grund af manglende forståelse for behov for /overdosering af medicin eller andet. Risiko for alvorlige fysiske kvæstelser, fordi pågældende tillige har nedsat fysisk funktionsevne.	Hvad kan det ikke være? Der kan ikke ske flytning alene fordi ægtefællen ikke længere magter at medvirke til pasningen af borgeren i eget hjem. Der kan ikke ske flytning fx på grundlag af risiko for fejlmedicinering, hvis problemet kan afhjælpes ved mindre indgribende foranstaltninger fx ved at kommunens personale hjælper med medicinering.

Hvem kan anmode om indstilling til optagelse i botilbud uden samtykke?

Leder i samarbejde med personalet.

Pårørende eller personer med nær tilknytning til vedkommende.

Hvem træffer afgørelsen?

Familieretshuset træffer afgørelsen. Afgørelsen kan alene træffes efter indstilling fra Myndighedsteamet. Såfremt en anden kommune end [kommunenavn] er handlekommune, er det denne kommune, der skal indstille sagen til Familieretshuset.

Værge:

Der skal beskikkes en værge for borgeren. Myndighedsteamet (kommunalbestyrelsen) eller pårørende ansøger Familieretshuset herom. Evt. kan allerede beskikket § 5 - værge midlertidigt få udvidet kompetence.

Advokatbistand (§ 132):

I sager om optagelse i botilbud efter § 129, stk. 1, skal kommunen sørge for, at borgeren får bistand fra en advokat, og kommunen skal afholde udgiften hertil. I praksis vil det sige, at advokaten skal inddrages i sagens behandling og afgørelse.

Arbejdsgang:

Personale bliver opmærksom på problemstilling hos borger og kontakter daglig leder.

Daglig leder er ansvarlig for, at der er faglig dokumentation for den nedsatte psykiske funktionsevne, pædagogisk handleplan og beskrivelse af hvilke mindre indgribende pædagogiske tiltag, der er forsøgt, for at sikre den nødvendige omsorg og pleje og undgå, at flytning bliver nødvendig, samt beskrivelse af forsøg på at lave frivillig aftale med borger.

Daglig leder kontakter Myndighedsteamet og oplyser, at der vurderes at være behov for flytning til særligt botilbud uden samtykke.

Møde med deltagelse af daglig leder, borgers kontaktperson, visitator, Myndighedsteamet, borger og evt. pårørende. Der orienteres om reglerne om værgemål og advokatbistand. Der vurderes på borgerens evne til at give gyldigt samtykke.

Myndighedsteamet skal sikre, at borgeren er visiteret til egnet bolig.

Myndighedsteamet vurderer sagen og kontakter Familieretshuset for beskikkelse af værge samt advokat.

Daglig leder udfærdiger Familieretshusets indstillingsskema og videresender med div. bilag til Myndighedsteamet. Skemaet findes på Familieretshusets hjemmeside.

Oplysninger om den konkrete bolig og indretning af denne skal medsendes til Familieretshuset.

Myndighedsteamet kontakter Familieretshuset og oplyser dato for indsendelse af indstilling.

Materiale fremsendes til Myndighedsteamet, som sikrer at de nødvendige oplysninger er til stede og fremsender materiale til Familieretshuset. Indstillingen skal indeholde:

Tjekliste: Grundlag for at betingelserne i § 129 stk. 1 anses for opfyldt. Nødvendig faglig dokumentation for den varigt nedsatte psykiske funktionsevne. Beskrivelse af hjælp og pleje, handleplan, og socialpædagogiske tiltag, der har været iværksat inden henvendelsen. Borger er visiteret til egnet bolig. Beskrivelse af indretningen af den nye bolig, og den personlige hjælp pleje og støtte mv. som herefter vil kunne stilles til rådighed. Borgerens, pårørendes og værgens bemærkninger til flytningen.

Ansøgningen kan først sendes, når der er et konkret tilbud om permanent bolig.

Myndighedsteamet underskriver indstillingen og sender sagen til Familieretshuset.

Familieretshuset træffer afgørelse. Flytning må ikke iværksættes før der ligger en afgørelse fra Familieretshuset!

Hvis Familieretshuset træffer afgørelse om flytning, kan flytning tidligst iværksættes, når klagefristen er udløbet m.m. I særlige situationer kan der søges dispensation, således at klagefristen forkortes.

Efter flytning har en leder på et nyt bosted ansvaret for registrering på socialstyrelsens skema 3, som indsendes til Myndighedsteamet senest med udgangen af den måned, hvor flytningen er gennemført. Skemaet findes på [systemnavn].

Skematisk oversigt § 129, stk.1:

Opgave	Personale	Daglig leder	Visitator	Myndighedsteamet	Familieretshuset
SEL§ 129, stk.1	Kontakter daglig leder, når der vurderes at være behov for flytning. Afprøver om der ad pædago-gisk vej er mindre indgriben-de løsninger. Forsøger at opnå borgers samtykke.	Ansvarlig for handleplan. Dokumenta-tion af pædagogisk indsats. Forsøg på frivillig aftale. Kontakter Myndigheds-teamet og indkalder til møde. Udfærdiger indstilling og videresender med bilag til Myndighedsteamet. Daglig leder på et nyt bosted udfylder Socialstyrelsens skema 3.	Udfærdiger boligindstilling. Der skal foreligge konkret tilbud med beskrivelse af indretning mv.	Tovholder på oplysninger til Familieretshuset. Sikrer værgebeskikkelse. Sørger evt. for advokatbeskikkelse (hvor borger modsætter sig). Kontakter Familieretshuset og oplyser om sagen og aftaler tidspunkt for indsendelse.	Beskikker værge Træffer afgørelse om flytning efter denne bestemmelse.

Klage:

Der kan klages over afgørelsen til Ankestyrelsen jf. SEL § 134.

Klageberettigede: borgeren, eller hvis denne ikke selv kan klage – en ægtefælle, en pårørende, en værge, en anden repræsentant for borgeren eller kommunalbestyrelsen.

§ 129. stk. 2: Optagelse i særligt botilbud – passivitet – fremadskridende lidelse.

Hvad siger loven?

§ 129, stk. 2: For personer med betydelig og varigt nedsat psykisk funktionsevne, jf. § 124, stk. 2, der ikke modsætter sig flytning, men som mangler evnen til at give informeret samtykke til en flytning, og hvor den psykiske funktionsnedsættelse er en konsekvens af en aldersbetinget eller senere erhvervet mental svækkelse, som er fremadskridende, kan kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om optagelse i et bestemt botilbud, hvis kommunalbestyrelsens indstilling tiltrædes af den værge, Familieretshuset har beskikket, jf. § 131, når ophold i et botilbud med tilknyttet service er påkrævet for, at den pågældende kan få den nødvendige hjælp, og det i det konkrete tilfælde omsorgsmæssigt vurderes at være mest hensigtsmæssigt for den pågældende. Stk. 3: Det skal indgå i kommunalbestyrelsens vurdering efter stk. 1 og 2, hvis en eventuel ægtefælle, samlever eller anden pårørende ikke længere kan varetage den nødvendige hjælp til og opsyn med den pågældende. Stk. 4: Kommunalbestyrelsens afgørelse efter stk. 2 vil kunne påklages til det sociale nævn efter reglerne i kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område. Kan kommunalbestyrelsens indstilling ikke tiltrædes af den værge, Familieretshuset har beskikket, jf. § 131, indstiller kommunalbestyrelsen til det sociale nævn at træffe afgørelse om optagelse eller flytning til et bestemt botilbud efter stk 2.

Vejledning til loven:

Betingelserne for flytning efter stk. 2 er lempeligere for personer, der ikke modsætter sig, men som heller ikke er i stand til at give informeret samtykke på grund af en aldersbetinget eller senere erhvervet mental svækkelse, som er fremadskridende.

Arbejdsgang:

Hvis borgeren samtykker:

Det forudsættes her, at borgeren ikke er i stand til at give et gyldigt samtykke (se afsnit om samtykke). Derfor vil arbejdsgangen være den samme som hvor borgeren er passiv.)

Hvis borgeren ikke samtykker:

Personale bliver opmærksom på problemstilling hos borger og kontakter daglig leder.

Daglig leder kontakter Myndighedsteamet og oplyser, at der vurderes at være behov for flytning til særligt botilbud. (Grundlag for at betingelserne i § 129 stk. 2 anses for opfyldt.)

Daglig leder er ansvarlig for tilvejebringelse af dokumentation i samarbejde med Myndighedsteamet vedr.:

Lægefaglig dokumentation for den nedsatte psykiske funktionsevne, (herunder at den erhvervede mentale svækkelse er fremadskridende og nødvendiggør et stigende eller ændret pleje- og omsorgsbehov),

En handleplan efter § 141 SEL og beskrivelse af hvilke mindre indgribende pædagogiske tiltag der er forsøgt for at sikre den nødvendige omsorg og pleje og undgå at flytning bliver nødvendig.

Møde med deltagelse af daglig leder, borgers kontaktperson, visitator, Myndighedsteamet, borger og evt. pårørende. Der vurderes evt. på borgerens evne til at give gyldigt samtykke. Såfremt borgeren ikke kan samtykke søges værgemål.

Borgeren visiteres til egnet botilbud.

Der bevilges egnet bolig på baggrund af vurderinger. Borgeren flytter i bolig, når værgemålet foreligger og værgen bifalder det.

Efter indflytning udfærdiger daglig leder indstilling på socialstyrelsens skema 3 – Servicelovens § 129: optagelse i særligt botilbud uden samtykke og videresender med div. bilag til Myndighedsteamet. Skemaet findes på [systemnavn]. Registrering af selve flytningen efter § 129 skal ske senest med udgangen af den måned, hvor flytningen er gennemført.

Såfremt borgeren ikke samtykker, søges via § 129 stk. 1.

Myndighedsteamet vurderer sagen, og har borgeren ikke allerede en værge kontaktes Familieretshuset for beskikkelse af værge.

Myndighedsteamet sikrer, at de nødvendige oplysninger er til stede, hvorefter der træffes afgørelse. Afgørelsen meddeles til daglig leder, samt sendes til borger/dennes værge med klagevejledning.

Flytning kan tidligst iværksættes, når klagefristen er udløbet.

Hvis borgeren modsætter sig:

Sagen skal behandles i henhold til § 129 stk.1. se ovenfor.

Skematisk oversigt § 129, stk.2:

Opgave	Personale	Daglig leder	[forvaltningsenhed]	Myndighedsteamet	Familieretshuset
Sel § 129, stk.2	Kontakter daglig leder, når der vurderes at være behov for flytning. Afprøver om der ad pædagogisk vej er mindre indgribende løsninger.	Ansvarlig for handleplan dokumentation af pædagogisk indsats. Kontakter Myndighedsteamet og indkalder til møde Udfærdiger indstilling og videresender med bilag til Myndighedsteamet.	Visiterer til bolig. Der skal foreligge konkret tilbud med beskrivelse af indretning mv.	Kontakter evt. Familieretshuset vedr. værgebeskikkelse. Træffer afgørelse, hvis indstillingen tiltrædes af værgen. Videresender indstilling til Familieretshuset, hvis værgen ikke tiltræder. Meddeler afgørelsen og klagevejledning.	Beskikker værge. Hvis værgen ikke tiltræder indstillingen: Træffer afgørelse om flytning efter § 129, stk. 2.

Klage:

Kommunalbestyrelsens afgørelse efter stk. 2 vil kunne påklages til Ankestyrelsen efter reglerne i kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område. Kan kommunalbestyrelsens indstilling ikke tiltrædes af den værge, Familieretshuset har beskikket, jf. § 131, indstiller kommunalbestyrelsen til Ankestyrelsen at træffe afgørelse om optagelse eller flytning til et bestemt botilbud efter stk. 2.

§ 129 stk. 3. Flytning til tilsvarende bolig udenfor betingelserne i § 129 stk. 1.

Hvad siger loven?

§ 129, stk. 3: Kommunalbestyrelsen kan i ganske særlige tilfælde indstille til Familieretshuset, at der træffes afgørelse om, at en person, der er optaget i et botilbud som nævnt i stk. 1, og som mangler evnen til at give informeret samtykke, kan flyttes til en anden tilsvarende bolig, hvor omsorgen for personen kan varetages, selvom betingelserne i stk. 1, nr. 1-5 ikke er opfyldt, hvis det skønnes at være i den pågældendes egen interesse, herunder af hensyn til mulighederne for, at den pågældende kan bevare tilknytning til sine pårørende.

Vejledning til loven:

Hvem kan anmode om indstilling til optagelse i botilbud uden samtykke?

Det relevante omsorgspersonale.

Pårørende eller personer med nær tilknytning til vedkommende.

Hvem træffer afgørelsen?

Familieretshuset træffer afgørelsen. Afgørelsen kan alene træffes efter indstilling fra Myndighedsteamet (kommunalbestyrelsen) i borgerens handlekommune.

Værge:

Har borgeren ikke allerede en værge, anmoder Myndighedsteamet i forbindelse med indstillingen om beskikkelse af en værge for pågældende. Myndighedsteamet vejleder pårørende om en mulighed for at søge om iværksættelse af værgemål.

Arbejdsgang:

Der opstår ønske om flytning af borgeren til andet egnet tilbud. Det skønnes at flytningen vil være i borgerens interesse, fx med henblik på opretholdelse af kontakt til pårørende.

Daglig leder er ansvarlig for, at der er faglig dokumentation for den nedsatte psykiske funktionsevne, handleplan efter § 141 SEL og beskrivelse den hjælp og pleje, der har været iværksat eller tilbudt den pågældende før indstillingen.

Daglig leder kontakter Myndighedsteamet og oplyser, at der vurderes at være behov for flytning til andet egnet botilbud.

Møde med deltagelse af daglig leder, borgers kontaktperson, visitator, Myndighedsteamet, evt. pårørende. Der vurderes evt. på borgerens evne til at give et gyldigt samtykke. Såfremt borgeren ikke er i stand til at give et gyldigt samtykke, vejledes pårørende i at søge værgemål.

Daglig leder udfærdiger indstilling på Familieretshuset indstillingsskema 3 – SEL § 129: ”Optagelse i særlige botilbud uden samtykke” og videresender med div. bilag til Myndighedsteamet. Skemaet findes på Familieretshusets hjemmeside.

Der bevilges egnet bolig på baggrund af vurderinger. Der skal foreligge oplysninger om den konkrete bolig og indretning af denne.

Myndighedsteamet vurderer sagen og kontakter ved behov Familieretshuset for beskikkelse af værge.

Myndighedsteamet kontakter Familieretshuset og aftaler dato for indsendelse af indstilling.

Materialet fremsendes til Myndighedsteamet, som sikrer at de nødvendige oplysninger er til stede og fremsender materiale til Familieretshuset. Indstillingen skal indeholde:

Tjekliste: Nødvendig faglig dokumentation for den varigt nedsatte psykiske funktionsevne. Beskrivelse af hjælp og pleje, handleplan, og socialpædagogiske tiltag, der har været iværksat inden henvendelsen. Begrundelse for, at flytning anses for at være i borgerens interesse. Borger er visiteret til egnet bolig. Beskrivelse af indretningen af den nye bolig, og den personlige hjælp pleje og støtte mv. som herefter il kunne stilles til rådighed. Borgerens, pårørendes og værgens bemærkninger til flytningen.

Ansøgningen kan først sendes, når der er et konkret tilbud om permanent bolig.

Myndighedsteamet underskriver indstillingen og sender sagen til Familieretshuset.

Familieretshuset træffer afgørelse. Flytning må ikke iværksættes før der ligger en afgørelse fra Familieretshuset.

Hvis Familieretshuset træffer afgørelse om flytning, kan flytning tidligst iværksættes, når klagefristen er udløbet. I særlige situationer kan der søges dispensation, således at klagefristen forkortes.

Efter flytning har en leder på et nyt bosted ansvaret for registrering på socialstyrelsens skema 3, som indsendes til Myndighedsteamet senest med udgangen af den måned, hvor flytningen er gennemført. Skemaet findes på [systemnavn].

Skematisk oversigt § 129, stk. 3:

Opgave	Personale	Daglig leder	[forvaltningsenhed]	Myndighedsteamet	Familieretshuset
§ 129, stk.3	Kontakter daglig leder, når der vurderes at være behov for flytning.	Ansvarlig for –handleplan, dokumentation af pædagogisk indsats.og borgerens interesse. Kontakter Myndighedsteamet og indkalder til møde Udfærdiger indstilling og videresender bilag til Myndighedsteamet.	Indstiller til bolig. Der skal foreligge konkret tilbud med beskrivelse af indretning mv.	Tovholder på oplysninger til Familieretshuset Kontakter Familieretshuset vedr. værgebeskikkelse. Kontakter Familieretshuset og oplyser om sagen og aftaler tidspunkt for indsendelse. Melder tilbage til daglig leder, når afgørelse er truffet.	Beskikker værge. Træffer afgørelse om flytning efter denne bestemmelse. Fremsender klagevejledning.

Registrering af selve flytningen efter § 129 skal ske senest med udgangen af den måned, hvor flytningen er gennemført.

Klage:

Der kan klages over afgørelsen til Ankestyrelsen jf. SEL § 134.

Klageberettigede: borgeren, eller hvis denne ikke selv kan klage – en ægtefælle, en pårørende, en værge, en anden repræsentant for borgeren eller kommunalbestyrelsen.

Ikke lovhjemlet magtanvendelse:

Magteanvendelsesreglerne i Serviceloven er en positivliste. Frihed og selvbestemmelse er beskyttet i grundlov og diverse konventioner. Derfor er det kun de nævnte begrænsninger i magtbestemmelserne er tilladt.

Imidlertid skal også ulovlig/ulovhjemlet magtanvendelse registreres, da det er mindst ligeså vigtigt, at få overblik over dette. Det er vigtigt, både for at kunne arbejde konstruktivt med at udvikle pædagogiske metoder til at undgå indgrebene, men også for at kunne belyse sager, hvor der er åbenlyse dilemmaer mellem omsorgspligten og reglerne om indgreb i selvbestemmelsesretten.

Hvad kan det være?

Alle begrænsninger i selvbestemmelsesretten, som borgeren modsætter sig - og som ikke er gjort tilladte i servicelovens bestemmelser om magtanvendelse.

Ex:

Fastholdelse af borgeren i forbindelse med andre end de nævnte hygiejnesituationer.

Under behandling ved tandlægen.

Under behandling ved læge/skadestue – hvor der ikke er tale om livstruende tilstand.

Sætter en borger i bussen – selvom han modsætter sig.

Klæder en borger på, selvom han modsætter sig.

Arbejdsgang:

Den medarbejder der har været involveret i magtanvendelsen registrerer dette på socialstyrelsens skema 2 straks eller senest dagen efter episoden. Skemaet findes på [systemnavn].

Daglig leder kommenterer og underskriver skemaet og indberetter til Myndighedsteamet senest på 3. dagen efter episoden.

Daglig leder har ansvaret for at der følges op på episoden, herunder at der gives klagevejledning til borger/dennes repræsentant og at der udarbejdes faglig handleplan, hvis denne ikke foreligger.

Myndighedsteamet vurderer og kommenterer den indsendte indberetning og giver tilbagemelding til borger og daglig leder. Myndighedsteamet kontakter daglig leder med henblik på opfølgning.

Skematisk oversigt ikke lovhjemlet magtanvendelse:

Opgave	Personale	Daglig leder	Myndighedsteamet
Ikke lovhjemlet magt-anvendelse	Udfylder socialstyrelsens skema 2 straks og senest dagen efter. Husk at beskrive episoden, så man kan se den for sig. Kontakter daglig leder, som skal kommentere og underskrive skema.	Kommenterer og underskriver skema. Ansvar for opfølgning . Indberetter til Myndighedsteamet senest på 3. dagen. Ansvarlig for at der laves handleplan.	Modtager og behandler indberetning. Meddeler vurdering af sagen tilbage til daglig leder. Drøfter evt. opfølgning/klagevejledning med daglig leder.

Skema til indstilling?

Da der er tale om magtanvendelse uden lovhjemmel, kan der selvsagt ikke søges forhåndsgodkendelse til indgrebet. Der kan alene ske en efterfølgende registrering og indberetning.

Klage:

Der kan klages over afgørelsen til Ankestyrelsen jf. SEL § 134.

Klageberettigede: borgeren, eller hvis denne ikke selv kan klage – en ægtefælle, en pårørende, en værge, en anden repræsentant for borgeren eller kommunalbestyrelsen.

Oversigt over skemaer:

Socialstyrelsens SKEMA 1: Registrering og indberetning af godkendt magtanvendelse efter servicelovens §§ 125, 126 a, 127 og 128. Skemaet findes på [systemnavn].

[kommunenavn] Skema 1 findes på [systemnavn]. Det anvendes, når der er behov for at registrere gentagne magtanvendelser på en måned.

Socialstyrelsens SKEMA 2: Registrering og indberetning af magtanvendelse efter servicelovens § 126 og andre tilfælde af magtanvendelse, som der ikke er givet tilladelse til. Skemaet findes på [systemnavn].

Socialstyrelsens SKEMA 3: Registrering og indberetning af optagelse i særlige botilbud, efter servicelovens § 129. Skemaet findes på [systemnavn].

Vejledningen til skemaer og lovgivningen findes på Socialstyrelsens hjemmeside.

[kommunenavn] ansøgningsskema vedr. forhåndsgodkendelse findes på [systemnavn].